Komunistyczna rewolucja w Niemczech w ujęciu teorii rewolucji permanentnej Lwa Trockiego - Skrzyniarz, Jakub (Wydawnictwo Uniwersytetu Wrocławskiego, 2023)
Stattâ prisvâčena problemì nìmecʹkoï revolûcìï v kontekstì polìtičnoï dumki Leva Trocʹkogo. Opisanì podìï vìdbuvaûtʹsâ v 1918–1923 rokah, cej perìod ê peršimi ì vodnočas najvažčimi rokami stanovlennâ Vejmarsʹkoï respublìki, ŝo vinikla na ruïnah Nìmecʹkoï ìmperìï. Vìd počatku svogo ìsnuvannâ molodu deržavu stalo pereslìduvali problemi, âkih golovnoû pričinoû bula porazka u Peršìj svìtovìj vìjnì. Zgadanij perìod ê duže važlivim elementom v ìstorìï êvropejsʹkogo komunìzmu, skìlʹki ce buv najbìlʹš spriâtlivij moment dlâ peremogi revolûcìï. Zreštoû, komunìstam ne vdalosâ zahopiti vladu, tomu pìslâ 1923 roku voni perejšli do oboroni, postupaûčisʹ dedalì silʹnìšim pravim ì nacìonalìstičnim silam. Odnim ìz golovnih zavdanʹ stattì — predstaviti ìstorìû Vejmarsʹkoï respublìki ìz rakursu ìmecʹkoï revolûcìï. U stattì opisuûtʹsâ najvažlivìšì povstannâ ta sprobi zahoplennâ vladi protâgom 1918–1923 rokìv, analìzuûtʹsâ pričini ïhnʹoï porazki. Krìm cʹogo, u stattì pokazano dvì najvažlivìšì partìï robìtničogo ruhu, tobto Socìaldemokratičnu partìû Nìmeččini ta Komunìstičnu partìû Nìmeččini, analìzuûči ïhnì ìdeï ta sposobi dìâlʹnostì. Osnovna meta stattì — pokazati, ŝo nìmecʹka revolûcìâ rozglâdalasâ Trocʹkim u kontekstì jogo vlasnoï teorìï pro permanentnu revolûcìû. Dlâ pìdtverdžennâ viŝezaznačenoï tezi v stattì opisuûtʹsâ takì najvažlivìšì položennâ teorìï Trocʹkogo: možlivìstʹ spričiniti revolûcìû u vìdstalìj kraïnì, absolûtnu vìru v silu ta radikalìzm proletarìatu, nenastannìstʹ revolûcìjnogo procesu ì neobhìdnìstʹ perenesennâ revolûcìï a mežì Rosìï. U kontekstì opisuvanih nìmecʹkih podìj najvažlivìšim z poglâdu stattì ìnternacìonalʹnij harakter teorìï Trocʹkogo. Dlâ Trocʹkogo uspìh revolûcìï v Nìmeččinì buv važlivij, oskìlʹki tim samim pìdtverdžuvalasʹ pravilʹnìstʹ jogo tez. Takim činom nìmecʹka revolûcìâ bula važlivim elementom jogo polìtičnoï dumki ta stanovitʹ važlivu častinu jogo tvorìv. Nastupnim zavdannâm cìêï stattì ê v tomu, ŝob pokazati, ŝo Trocʹkij ne zumìv pravilʹno ocìniti suspìlʹnopolìtičnu situacìû, âka klalasâ v 1918–1923 rokah u Vejmarsʹkìj respublìcì, ì vìn nerefleksivno zastosuvav rosìjsʹku modelʹ do podìj v Nìmeččinì. U čiselʹnih pracâh vìn zgaduvav bìlʹšovicʹkij perevorot žovtnâ 1917 roku v kontekstì revolûcìï v Nìmeččinì. Vìn ototožnûvav nìmecʹkih socìaldemokratìv z rosìjsʹkimi menšovikami, a tomu vvažav SDPN zradnikami spravi proletarìatu. Trocʹkij pìdkreslûvav, ŝo zaporukoû uspìhu revolûcìï v Nìmeččinì ê stvorennâ disciplìnovanoï ta nezaležnoï komunìstičnoï partìï za vzìrcem bìlʹšovicʹkoï. Nasamkìnecʹ stattâ predstavlâê rolʹ Trocʹkogo v sprobì nìmecʹkih komunìstìv zahopiti vladu voseni 1923 roku. Adže ì v cʹomu vipadku Trocʹkij buv perekonanij, ŝo KPD povinna zahopiti vladu podìbnim činom, âk ce zrobili bìlʹšoviki v 1917 rocì. U pìdsumku stattâ porìvnûê ìstorìû êvropejsʹkogo revolûcìjnogo ruhu ta ìstorìêû samogo Trocʹkogo. Poki revolûcìjnij hvilâ bula visokoû, Trocʹkij buv na veršinì, ale pìslâ porazki komunìstìv u Nìmeččinì ta pìslâ pridušennâ komunìstičnih ruhìv u Êvropì jogo pozicìï počali duže švidko slabšati. Faktično, pìslâ 1923 roku, za kìlʹka rokìv vìn vtrativ usì svoï posadi ì buv vislanij ìz Radânsʹkogo Soûzu. Na zaveršennâ stattâ maê na metì rekonstruûvati poglâdi Trocʹkogo na nìmecʹku revolûcìû ta proanalìzuvati ïh pìd kutom zoru teorìï permanentnoï revolûcìï. A dlâ cʹogo neobhìdno prostežiti ìstorìû Vejmarsʹkoï respublìki v 1918–1923 rokah.
Keywords: Trocʹkij, Lev (1879-1940); trockìzm; marksizm; komunìzm; socìalìzm; Radânsʹkij Soûz; revolûcìâ; Vejmarsʹka respublìka; Stalìn, Josip (1878-1953); Trotsky, Lev Davidovich (1879-1940); Trotskyism; Marxism; communism; socialism; Soviet Union; revolution; Weimar Republic; Stalin, Joseph (1878-1953)